%\title{Cesta do hlubin vědcovy duše}
\title{Cesta do hlubin badatelovy duše}
\author{Vojtěch Svoboda, \ChatGPT ChatGPT}

\def\TitulniSlide{
\frame[plain]{
	\frametitle{}
	\titlepage
	\vspace{-0.5cm}
	\begin{center}
	"Co je štěstí/bádání? Muška jenom zlatá."
	%\frontpagelogo
	\end{center}

	\note{
	\begin{itemize}
	\setlength{\itemsep}{-5pt}
	        \item Jde o společnou práci s ChatGPT (Globálním vědomím lidstva?). Zásluha  \ChatGPT{} o tvorbu a kultivaci této úvahy je daleko za počátečními představami, než by mi bylo milé.
   	        \item Autorem předlohy k filmu "Cesta do hlubin študákovy duše" je Jaroslav Žák.
	        \item Tento verš je parafrází známé básně *Dědův odkaz* od Adolfa Heyduka. Češi ho znají z filmu jako: „Štěstí! Co je štěstí? Muška jenom zlatá...“. Nahrazením slova *štěstí* za *bádání* chci naznačit, že i vědecké poznání je krásné, prchavé a těžko uchopitelné *efemérní*.
\item Tato parafráze funguje jako:
  \begin{itemize}
    \item poetický most mezi intuicí a racionalitou (věda vs. poezie),
    \item mírně ironický komentář k efemérnosti vědecké inspirace,
    \item zároveň kulturní narážka, kterou si většina českého publika spojí s filmem a básní (i když možná neví, že je to Heyduk).
    \item Efemérnost vědecké inspirace znamená pomíjivost – „Ten okamžik, kdy něco docvakne, kdy zahlédneme souvislost nebo nový nápad – bývá nádherný, ale často krátký. Nedá se vyvolat silou vůle, nedá se zaručit, a stejně rychle jako přišel, může zmizet. To je efemérní kvalita vědeckého nadšení – jako záblesk, světluška, muška zlatá...“
  \end{itemize}
	\end{itemize}
	}
}
}


\def\UvodniPoznamky{
\slide{Vojtěch Svoboda pro Fyzikální čtvrtek ??}
{
\vzkaz{V žádném případě ne fúze. Zkusme \uv{Duši vědce/badatele}.}
  \begin{itemize}
    \item {\bf Těžko uchopitelné téma}, které mne léta fascinuje.
    \item Hromada poznámek, spíše semestrální přednáška/diskuse. {\bf Výběr}.
    \item {\bf Pár střípků} z velmi pestré mozaiky.
    \item {\bf Badatel}: otevřít prostor i pro tvořivé hledání mimo akademii.
    \item Samozřejmě {\bf platí pro duši obecně}, nejen vědeckou.
    \item {\bf Osobní reflexe}, nic zajímavějšího nemám.
%    \item Mám pocit, že jsem vytvořil nějaký snový prototyp ideálního vědce, který nemusí být odrazem skutečnosti.
    \item Nemohu s klidným srdcem říct, že bych mluvil o sobě.
    \item {\bf ChatGPT } - spoluator. Silné kafe?
    \item Záměrem je {\bf námět k přemýšlení}. S nadhledem.
  \end{itemize}
}
}


\def\Muzy{
\slide{Múzy}{
\bc\ig{0.6}{18283.jpg}\ec
\cituj{Netchev-2023-Muses}
\begin{itemize}
    \item Hlavni inspirace je odjinud, {\bf co rozhoduje o úspěchu v jiných odvětvích lidské činnosti, hlavně v umění}. Výtvarné, divadelní, hudební, literární, filmové, architektura, tanec. Ale i fotografické, designérské, kulinářské, bojové, rétorické, pedagogické, řemeslné, improvizační, diplomatické, sociální, životní.
\end{itemize}
(\bf Kde je věda, inženýrství ??).
\note{
Tento slide funguje jako jemná provokace: zdánlivě vynechává vědu z výčtu lidské tvořivosti. Tím ale klade silnou otázku:
	\textbf{Proč vědu běžně nevnímáme jako uměleckou nebo tvořivou činnost?}
Obraz múz naznačuje, že inspirace není doménou jednoho oboru – a věda by možná měla usilovat o to, aby se mezi múzy znovu vrátila.
Závěrečná otázka „Kde je věda, inženýrství??“ je výborný most k přehodnocení toho, co považujeme za kreativitu.
}
}}

\def\MujPrvniFJFIrocnikAkademikNemec{
\slide{Můj první ročník @ FJFI (1985): Úvod do inženýrství:\\
prof. Ing. Dr. Jaroslav Němec, DrSc.}{
Co bych rád věděl v prváku na FJFI. To jim – těm dychtivým badatelům na začátku dráhy – musím zkusit předat (z pohledu cílové rovinky).
{\bc\ig{0.5}{bezec-zaklekly-do-startovnich-bloku.jpg}\ec
\dblnote{Začínající badatel}{? Jakým směrem, jak rychle, jakým stylem ??}}
}
}

\def\ChatGPTVlastnostiVedce{
\slide{\ChatGPT{} Co za vlastnosti by měl mít vědec, aby byl platný?}
{
\begin{itemize}
\item 1. Kritické myšlení a analytické schopnosti
\item 2. Zvědavost a otevřenost novým myšlenkám
\item 3. Preciznost a smysl pro detail
\item 4. Schopnost pracovat s nejistotou
\item 5. Etika a integrita
\item 6. Komunikační dovednosti
\item 7. Spolupráce a týmová práce
\item 8. Odolnost a trpělivost
\item 9. Schopnost řešit problémy
\item 10. Pokora
\end{itemize}
\vzkaz{Přeskočíme (snad jen s vyjímkou Pokory, ne?)}
\note{
Vnímám to jako vtipný moment s podtextem, který může fungovat velmi dobře – pokud jej správně uvedeš.
\begin{itemize}
  \item Působí jako „ChatGPT vyplivl seznam“ – univerzální, uhlazený, skoro HR-příručka.
  \item Přesně proto má potenciál k ironii: publikum ví, že tohle slyší pořád.
  \item Vzkaz „Přeskočíme (snad jen s výjimkou Pokory, ne?)“ je výborný – vyčistí pole, obrátí očekávání, upozorní na jedno klíčové slovo.
\end{itemize}
}
}}

\def\BlokMramoruPakPieta{
\slide{Věda umění a umění vědy}{
\begin{block}{Asistentka Jana Vondráčková na Matematické analýze, cca 1986:}
Kdyby se ty vaše výtvory zhudebnily!
\end{block}
\ig{0.48}{blok-neopracovaneho-mramoru.jpg}\hfill\ig{0.48}{michelangelo-pieta.jpg}
\begin{itemize}
\item Může být vědecká práce pojata jako umění?
\item Neztrácíme někdy smysl pro krásu i ve vědě?
\end{itemize}
\note{
\begin{itemize}
\setlength{\itemsep}{-5pt}
  \item Výrok Vondráčkové je lidský a provokativní zároveň – krásně ukazuje, že i suchá analýza může mít estetickou ambici.
  \item Obrázek surového mramoru a Piety je silná metafora: začátek a konec, hrubý potenciál a dokončený tvar.
  \item Otázky na závěr jsou mírně řečnické, ale výborně otvírají prostor – i pro vlastní úvahu publika.
  \item Tento slide je jedním z těch, kde se věda přibližuje poezii. Možná více, než se na první pohled zdá.
  \item Možný závěrečný dovětek: „Tahle otázka zůstává. Možná i celá léta po škole.“
\end{itemize}
}
}
}

\def\KrasaBadani{
\slide{Krása v bádání}
{
\begin{itemize}
    \item Objev nemusí být jen pravdivý. Někdy musí být i \textbf{krásný}.
    \item Krása v bádání znamená: jednoduchost, vnitřní soulad, nečekaná obecnost, elegance.
    \item V teoretické fyzice, matematice nebo biologii hraje estetika roli i při posuzování významu výsledku.
    \item Prestižní časopisy jako \textbf{Nature} nebo \textbf{Science} sice slovo „krása“ neuvádějí, ale recenzenti mluví o:
    \begin{itemize}
        \item \textit{elegant approach}, \textit{striking simplicity}, \textit{beautiful result}
    \end{itemize}
    \item Některé práce jsou odmítnuty jako „neestetické“ nebo „bez elegance“ – přestože jsou pravdivé.
\end{itemize}
\vspace{0.1cm}
\begin{small}
\begin{description}
  \item[Paul Dirac:] \textit{„It is more important to have beauty in one’s equations than to have them fit experiment.“}
  \item[Frank Wilczek:] \textit{„The significance of a scientific result depends not only on whether it’s true, but whether it’s beautiful.“}
  \item[Hermann Weyl:] \textit{„When I had to choose between the true and the beautiful, I usually chose the beautiful.“}
\end{description}
\end{small}
\note{
Tento slide funguje jako tiché zklidnění – po „papírové hoře“ a hodnocení přináší jiný rozměr: návrat k vnitřnímu měřítku.
\begin{itemize}
    \item \textbf{Paul Dirac}: Diracova rovnice vznikla z estetické intuice – a ukázala se jako pravdivá.
    \item \textbf{Frank Wilczek}: Nositel Nobelovy ceny a zastánce role krásy ve fyzice.
    \item \textbf{Hermann Weyl}: Filozofický fyzik, který často vědomě volil krásu jako vodítko.
    \item Vědecká práce má estetický rozměr – ne jako bonus, ale jako kompas při hledání souvislostí.
\end{itemize}
}
}
}

\def\VojtechSvobodaCV{
\slide{Vojtěch Svoboda - Curriculum Vitae}
{
\begin{itemize}
\item 58 let, děti Barbora, Jakub a Šimon, nový život s novou partnerkou.
\item Volný čas: snowboard, kolo, kytara, housle, taneční, klasické umění.
\item Vzdělání na FJFI: Ing. 1990, CSc. 2001, nyní habilitace.
\item Kariéra: pouze FJFI (s vděčností, ale i se zaťatými zuby)
\item Větší projekty: 27xFyzSem@FJFI, 25xTV@J, 20xU3V@FJFI.
\item Vědec x {\bf inženýr} x {\bf učitel}.
\end{itemize}
\ig{1}{Svoboda-scopus-H-index.png}
}}



\def\SvobodaFuze{
\begin{frame}{Moje poslání/povolání}
\begin{columns}
% Levý sloupec – větší ústřední obrázek
\begin{column}{0.66\textwidth}
    \centering
    \includegraphics[width=\linewidth]{figs/Svoboda-tokamak-GOLEM-Balanc.png} % nahraď vlastním obrázkem
\end{column}
% Pravý sloupec – 3 obrázky nad sebou
\begin{column}{0.33\textwidth}
    \includegraphics[width=\linewidth]{figs/fusion-power-plant.jpg} \\[0.5em]
    \includegraphics[width=\linewidth]{figs/education-key-to-success.jpg} \\[0.5em]
    \includegraphics[width=\linewidth]{figs/golem-remote-operation.png}
\end{column}

\end{columns}

\end{frame}

}



\def\DuseVedce{
\begin{frame}
    \frametitle{Co si můžeme myslet pod pojmem „duše vědce“?}
    \ChatGPT
    \large
    „Duše“ je nabitý pojem, který každý chápe jinak.
    Pokud to nechceme zatížit náboženským nebo esoterickým významem,
    můžeme to podat jako metaforu pro \textbf{hluboké vnitřní nastavení} –
    něco, co se projevuje ve vášni, odvaze klást nepříjemné otázky,
    schopnosti žasnout i smyslu pro krásu struktury světa.

\end{frame}
}


\def\MozekDuseSrdceSummary
{
\begin{frame}
    \frametitle{Mozek, duše, srdce}

    \large
    \textbf{Mozek je nástroj.}
    \textbf{Duše je způsob, jak s ním zacházíme.}
    \textbf{Srdce cítí, proč na tom vůbec záleží.}

    \vspace{0.8cm}

    \begin{itemize}
        \item \textbf{Mozek} počítá, analyzuje, třídí, hledá vzory a zákonitosti.
        \item \textbf{Duše} se ptá, pochybuje, žasne, hledá smysl a krásu.
        \item \textbf{Srdce} dává věcem hodnotu a osobní význam.
    \end{itemize}

    \vspace{0.6cm}
    \textbf{Jiné kultury pro tuto celistvost znají vlastní slova:}

    \begin{itemize}
        \item \textbf{kokoro \includegraphics[height=2ex]{figs/kokoro.png}} – japonsky: srdce, duše i mysl v jednom
        \item \textbf{xin \includegraphics[height=2ex]{figs/kokoro.png}} – čínsky: myšlení, cítění a morální vůle
        \item \textbf{hridaya \includegraphics[height=2ex]{figs/hridaya.png}} – sanskrt: vnitřní centrum bytí
        \item \textbf{ubuntu} – zulu/xhosa: „Jsem, protože jsme“ – sounáležitost a lidskost
    \end{itemize}
\end{frame}

}

\def\VrstvyMysliPlusSrdce{
\begin{frame}{Vrstvy mysli a \textcolor{red}{+} srdce}
\begin{itemize}
  \item \textbf{Myšlení má vrstvy:}
  \begin{itemize}
    \item vědomé analýzy,
    \item tiché rozvažování,
    \item intuice a podvědomí.
  \end{itemize}
  \item \textbf{Ne vše lze uchopit hlavou.}
  \item \textbf{Srdce není slabost – je směrník.}
  \item Rozhodujeme se podle něčeho, co nelze vždy přesně vysvětlit.
\end{itemize}
\vspace{1em}
\vzkaz{\ChatGPT Někdy víme, že něco dává smysl, ještě dřív, než to dokážeme zdůvodnit. A právě tam často začíná vědecká intuice.}
\end{frame}
\note{
Tato trojice tvoří velmi dobrý úvodní blok k tématu „duše vědce“. Každý snímek má svou funkci:
\begin{description}
  \item[1. Pojem „duše vědce“] Zavádí metaforický, nenáboženský rámec
  \item[2. Mozek–duše–srdce] Představuje strukturu, triádu jako opěrný rám
  \item[3. Vrstvy mysli + srdce] Jde do hloubky, mluví o intuici a nerozumové složce
\end{description}
}

}


\def\VedeckyProces{
\slide{Vědecký proces}{
    \begin{figure}
        \centering
        \includegraphics[width=0.6\textwidth]{figs/The_Scientific_Method.png}
        \caption{Scientific method.\credit{enwiki:1274508841}}
    \end{figure}
}}



\def\PapirovaHoraPublishOrPerish{
\slide{Soutěžní prostor. \uv{Publish or Perish}}
{
  \begin{columns}
    \column{0.45\textwidth}
    \ig{0.85}{nature_top_100_papers_paper_mountain.jpg}
      \cituj{Nature:PaperMountain}
    \column{0.55\textwidth}\textbf{Papírová hora}
      \begin{itemize}
      \setlength{\itemsep}{-1pt}
      \item Analyzováno $\approx$ 58 Mčlánků (1900+).
\item Laťka: \#1: 305 000 citací.
\item 0 citací: 25.3 Mčlánků.
\item 1-9 citací: 18.3 Mčlánků.
\item 10-99 citací: 13.1 Mčlánků.
\item 100-999 citací: 1.1 Mčlánků.
\item 1000-9999 citací: 14.3 kčlánků.
\item 10000+ citací: 148 článků.
\item Současně $\approx$ 2.5 Mčlánků/ročně.
      \end{itemize}
            \textbf{\ChatGPT Dnešní věda:}
            \begin{itemize}
            \setlength{\itemsep}{-1pt}
    \item Publikační tlak podporuje bezpečné výzkumy.
    \item Mladí vědci se bojí riskovat a selhat.
      \end{itemize}
  \end{columns}
}
\note{
Tento slide je silný, protože mluví jazykem čísel – a zároveň mrazivě ukazuje, jak málo z moře publikací skutečně zazáří.
\begin{itemize}
  \item Obrázek papírové hory z Nature je sám o sobě výmluvný – přetlak produkce a viditelnost jako výjimka.
  \item Statistika o nulových citacích je důležitá: část vědecké práce zapadne bez ohlasu. Je to neúspěch? Nebo struktura systému?
  \item Komentář ChatGPT je strohý, ale pravdivý: systémové nastavení generuje konzervativní výzkum. Mnozí mladí raději neselžou, než aby riskovali.
  \item Můžeš doplnit vlastní zkušenost nebo otázku na publikum: \uv{Co z toho máme my – a co má z toho věda?}
\end{itemize}
}
}

\def\HodnoceniVedeckePrace{
\slide{Hodnocení vědecké práce}{
\begin{itemize}
\item Hodnotit vědeckou práci podle citací je rychlé, levné, kvantifikovatelné – ale hluboce zavádějící.
\item Citace ukazují vliv, ale ne kvalitu, odvahu ani originalitu.
\item Mezinárodní výzvy (např. \textbf{DORA}) prosazují hodnocení založené na kvalitě přínosu, ne na časopisu či čísle.
\item Evropa přechází na \textit{narrativní hodnocení}: výběr klíčových výstupů + krátký příběh o jejich významu.
\end{itemize}
\vspace{1em}
}
}




\def\VrstvyMysli{
\begin{frame}
    \frametitle{Vrstvy mysli – od reflexu po vědomí}

    \begin{itemize}
        \item \textbf{Reflexy} – automatické reakce bez zapojení mysli
        \small (např. ucuknutí ruky při popálení, reakce řízené míchou)
        \textit{mimo vědomí, čistě neurofyziologické}

        \item \textbf{Nevědomí} – hluboké emoce, instinkty, vnitřní motivace
        \small (např. strach, intuitivní vhled, kreativní jiskra)
        \textit{~75–85\,\% mentální činnosti}

        \item \textbf{Podvědomí} – automatismy, návyky, stereotypy
        \small (např. naučené vzorce chování, zautomatizované úkony)
        \textit{~10–15\,\%}

        \item \textbf{Vědomí} – aktivní pozornost, rozhodování, jazyk
        \small (to, co si právě uvědomujeme)
        \textit{~5–10\,\%}
    \end{itemize}

    \vspace{0.4cm}
    \centering
    \textit{„Vědomí je špička ledovce – většina se odehrává pod hladinou.“}

    \vspace{0.2cm}
    \tiny
    \textit{Zdroje:} D. Kahneman (2002), A. Damasio (1994), I. P. Pavlov (1927)
\end{frame}
}


\def\PlusSrdce{
\begin{frame}
    \frametitle{A co „srdce“?}
Pohár tety Kateřiny (Saturnin).
    \begin{itemize}
        \item Ruku na srdce – upřímně, bez přetvářky
        \item Co na srdci, to na jazyku – mluvím otevřeně, nic neskrývám
        \item Brát si něco k srdci – hluboce to prožívat, ne být lhostejný
        \item Mít srdce na pravém místě – být čestný, dobrý člověk
        \item Dát do něčeho srdce – věnovat se tomu s vášní a nasazením
        \item Srdce mi říká, že… – cítím, že je to správné (nejen racionálně)
        \item Mít něco blízko u srdce – být s tím vnitřně spjatý
        \item S těžkým srdcem – s vnitřní námahou, s lítostí
        \item \textit{Follow your heart} – následuj svou vnitřní intuici nebo cit
        \item \textit{Have a change of heart} – změnit postoj nebo názor zevnitř
        \item \textit{Learn it by heart} – naučit se něco zpaměti, vštípit si to
    \end{itemize}
    \note{
    \begin{itemize}
    \setlength{\itemsep}{-5pt}
    \item Odbočka Helio/Geocentrický názor?
    \item Rabiška do knihy může zapsat, že študák nemá jen duši, ale i srdce (https://www.fdb.cz/film/cesta-do-hlubin-studakovy-duse/popis-obsah).
    \end{itemize}
    }
\end{frame}
}




\def\Krestova{
\slide{Třeba .... v hudbě}
{
\twocolumns{0.3}
{\ig{1}{129-sezona-kampaň-dynamický-klub-6.jpg}}
{\customcquote{Nestačí mi jen si sednout a hrát noty. Pokud se nezapojím celou duší, nejsem spokojená. Teprve pak se můžu odstřihnout od všeho - špatného i hezkého - a být v ten moment jenom s muzikou, s orchestrem, s dirigentem i jenom sama se sebou. V hudbě se dokážu schovat, je to můj vnitřní svět.}{Eva Krestová, violistka a šlechtitelka růží}
}}}



