
\def\PoctivostVedcePribehPrazdnehoKvetinace{
\begin{frame}{Poctivost vědce: Dvě lekce pravdy}
    \textbf{Příběh prázdného květináče}
    \begin{itemize}
        \item Král rozdělil semínka dívkám a po roce chtěl vidět jejich výpěstky.
        \item  Všechny přinesly krásné květiny – kromě jediné dívky, která přiznala, že její semínko nevyklíčilo.
        \item  Nakonec se ukázalo, že všechna semena byla neplodná – jen ona měla odvahu říct pravdu.
    \end{itemize}
    \vspace{0.1cm}
    \hrule
    \vspace{0.1cm}
    \textbf{Příběh Millikanova pokusu}
    \begin{itemize}
        \item Robert Millikan v roce 1909 změřil náboj elektronu sledováním nabitých olejových kapek.
        \item  Jeho hodnota byla nižší než dnešní přesná hodnota.
        \item  Další vědci měli tendenci „ladit“ svá měření, aby příliš nevybočovala z jeho hodnoty.
    \end{itemize}
    %\vspace{0.1cm}
    \begin{block}{R. Feynman \cite[Cargo Cult Science Lecture,1974]{feynman1974}}
        \textit{„První princip je, že se nesmíte oklamat – a vy jste osoba, kterou nejjednodušeji oklamete.“}
    \end{block}
\end{frame}
}


\def\GhurkoveStrachZeSklamaniTouhaPoUspechu{
\slide{Věda není pro zbabělce}
{
\twocolumns{0.30}
{\ig{0.85}{Gurkha_Soldier_Monument,_London_-_April_2008.jpg}}
{
\textbf{Gurkhové – nepálští vojáci s pověstí neochvějné odvahy.}
Sloužili v britské a indické armádě, známí pro oddanost, disciplínu a čest.
Jejich symbolem je zahnutý nůž \textbf{kukri} a heslo:
\textit{„Lepší zemřít než být zbabělec.“}
\\\vspace{0.4cm}
\customcquote{Pokud muž nemá strach ze smrti, buď lže, anebo je Gurkha.}{Polní maršál Sam Manekshaw}
\vspace{0.3cm}
\textit{Může se vědec zbavit strachu z omylu ... a touhy po úspěchu?}
\begin{itemize}
    \item Odvaha bez garance výsledku
    \item Odvaha bez rozvahy není ctnost, ale riziko.
    \item Vnitřně připravený ustát nejistotu – a zároveň kriticky myslet.
\end{itemize}
}
}
}



\def\BrownSilaNejistoty{
\begin{frame}{Zranitelnost a věda: Síla nejistoty}
  \begin{columns}
    \column{0.4\textwidth}
     \textbf{\large „Nejistota není slabost, ale zdroj poznání.“}
      \includegraphics[width=\textwidth]{figs/Brene-TED-The-power-of-vulnerability.png}
      \\
      Velmi sledovaný TED 68M,\cituj{Brown2010}
    \column{0.6\textwidth}
      \begin{itemize}
       \item \textbf{Vědec musí přijmout zranitelnost.}
        Největší objevy vznikají tam, kde se odvážíme jít do neznáma.
        \item \textbf{Strach z chyb brzdí inovace.}
        Přehnaná opatrnost může vést k dogmatismu místo k pokroku.
        \item \textbf{Otevřenost ke kritice nás posouvá dál.}
        Věda není o obraně vlastních názorů, ale o hledání pravdy.
        \item \textbf{Historie vědy je plná těch, kdo riskovali.}
        Galileo, Darwin, Wegener – všichni čelili odmítání, než jejich teorie změnily svět.
      \end{itemize}
  \end{columns}
  \vzkaz{\ChatGPT Zranitelnost je ve vědě klíčová – vědec, který se bojí chybovat nebo být kritizován, nikdy nebude objevovat nové věci. Věda není jen o faktech, ale i o nejistotě, riziku a ochotě být zpochybněn.}
\end{frame}}

\def\GrantNecekaneZvykyOriginalnichMyslitelu{
\begin{frame}{Nečekané zvyky originálních myslitelů}
 \vzkaz{jak kreativní lidé (tzv. "originální myslitelé") nejsou nutně ti nejrychlejší nebo nejodvážnější, ale spíše ti, kteří:}
  \begin{columns}
    \column{0.4\textwidth}
      \includegraphics[width=\textwidth]{figs/Grant-TED-zvyky-myslitelu.jpeg}
      \\
      Velmi sledovaný TED 22M5,\cituj{Grant2016}
    \column{0.6\textwidth}
      \begin{itemize}
\item \textbf{1. Konstruktivní prokrastinace}
        Nejlepší nápady často vznikají, když si dáme čas nechat myšlenky zrát.
        \textit{"Prokrastinace není problém, pokud mezitím váš mozek hledá lepší řešení."}
        \item \textbf{2. Mnoho nápadů – včetně špatných}
        Originální myslitelé generují velké množství návrhů, i když většina z nich nefunguje.
        \textit{"Čím více experimentujete, tím větší šance na průlom."}
        \item \textbf{3. Pochybují o svých myšlenkách, ne o sobě}
        Kritický přístup k vlastním teoriím posiluje kvalitu výsledků.
        \textit{"Nejlepší vědci nejsou ti, kteří si jsou jistí, ale ti, kteří si dovolí pochybovat."}
      \end{itemize}
  \end{columns}
\end{frame}}

\def\ChaplinBojPravda{
\slide{\textbf{Boj o pravdu}:
Charlie Chaplin a Thomas Edison}{
\begin{columns}
\begin{column}{0.5\textwidth}
\includegraphics[width=\linewidth]{figs/Chaplin-SvetlaVelkomesta-ZavreniDveri.jpg}
\end{column}
\begin{column}{0.48\textwidth}
\textit{The flower girl scene from \textbf{City Lights} took weeks to shoot.}
Chaplin reshot it 342 times, trying to find the perfect way to show
that the blind girl mistook the Tramp for a rich man.
\cite[City lights@IMDb]{IMDb:CityLights}
\end{column}
\end{columns}
\vspace{1em}
Podobně Thomas Edison vyzkoušel tisíce materiálů, než našel ten pravý pro vlákno žárovky.
Byla to \textit{čistá posedlost jedním detailem, který držel pohromadě celý konstrukt} –
akt \textit{tvůrčí vytrvalosti v hledání přesného výrazu}.
}
}





\def\profLadaHlavaty{
\slide{Krása jako symetrie}
{
\twocolumns{0.45}
{
\ig{0.45}{PlatonicSolids.png}
\medskip
\ig{0.45}{250px-Mysterium_Cosmographicum_solar_system_model.jpg}
}
{
\textit{„Symetrie v matematickém smyslu je invariance objektu vůči nějaké grupě.“}\\[0.3em]
Například:
\begin{itemize}
    \item Rovnostranný trojúhelník je invariantní vůči 6 transformacím (rotace a osová zrcadlení).
    \item Elektromagnetismus je invariantní vůči Lorentzově grupě.
    \item Standardní model: vůči SU(3)×SU(2)×U(1).
    \item Obecná relativita: vůči grupě difeomorfismů.
\end{itemize}
\vspace{0.4cm}
\textit{„Takové fyzikální teorie mně připadají krásné.“} \\
– prof. L. Hlavatý, osobní vyznání
}
}
}



\def\CajalCentrumVedomi{
\slide{Santiago Ramón y Cajal (NP 1906): Pyramidal neuron from the cerebral cortex, 1904}{
Pyramidové neurony – místa, kde sídlí myšlení, sebeuvědomění a vůle.
\vspace{1em}\\
\begin{columns}
\begin{column}{0.4\textwidth}
\ig{1.0}{BeautifulBrain_p036.jpg}
%{\scriptsize Santiago Ramón y Cajal: Pyramidal neuron from the cerebral cortex, 1904.}
\end{column}
\begin{column}{0.53\textwidth}
\begin{quote}
„Mozková kůra je jako zahrada plná nesčetných stromů – pyramidových buněk –
které mohou díky inteligentní kultivaci rozvětvovat své větve, posílit své kořeny
a každý den přinášet krásnější květy a plody.“
\hfill \scriptsize – S. R. y Cajal
\end{quote}
\vspace{1em}\\
\textit{Tady někde – mezi větvením a zakořeněním – sídlí naše vědomí. Možná i duše.}
\end{column}
\end{columns}
\note{Pyramidové neurony jsou hlavními buňkami mozkové kůry – místa, které dává vzniknout myšlení, sebeuvědomění a vůli. Cajalova kresba je vědecky přesná – ale zároveň esteticky silná. Připomíná strom života. Je to příklad, kdy vědecké poznání nese nejen informaci, ale i význam. Obraz duše nemusí být mystický. Může být dendritický.}
}
}

\def\Brehovka{
\slide{FJFI Břehová 7, Pha 1  – genius loci ? pro badatelovu duši ?}{
\textbf{Genius loci} $\sim$ \textit{duch místa.}
Původně římský ochranný duch určitého prostoru –
dnes spíš: nevyjádřitelná, ale přítomná síla,
která utváří atmosféru a působí na člověka: \textbf{světlo a stíny, zvuky a rytmus ulice, architektura a historie, paměť místa — a také to, co se tam děje: učení, ticho, dialogy...}
\vspace{0.5em}\\
\begin{columns}
\begin{column}{0.55\textwidth}
\ig{1.0}{Musilek_foto-pohled-Praha.jpg}
\end{column}
\begin{column}{0.43\textwidth}
\vspace{-1em}\\
\textit{Na břehu řeky, v srdci staré Prahy...}
\\
\vspace{1em}
Zatímco někdo bádá ve sklepní laboratoři,
jiný vystoupí z tramvaje, mine secesní fasádu,
nahlédne do Vltavy… a pak usedne ke svému výpočtu.
A možná myslí jinak...
\end{column}
\end{columns}
\vspace{0.5em}
{\scriptsize Foto: Ladislav Musílek – pohled na centrum Prahy a Jadernou fakultu FJFI ČVUT}
\note{
Tento snímek pořídil můj kolega – a zachycuje nejen budovu, ale i pocit.
Myslím, že lokalizace vědecké instituce v centru historické Prahy má vliv.
Denní rytmus, vizuální krása, atmosféra místa – to vše spoluvytváří prostředí pro soustředěnou i tvořivou práci.
To je genius loci. A my jsme jeho tichými spolubydlícími.
}
}
}


\def\ChatGPTCentrumVedomi{
\slide{ChatGPT: Umělý neuron v digitální kůře, 2025}{
\begin{columns}
\begin{column}{0.45\textwidth}
\ig{1.0}{ChatGPT-NN.png}
{\scriptsize Stylizovaná neuronová síť – „digitální duše“}
\end{column}
\begin{column}{0.53\textwidth}
\begin{quote}
„Neuronové sítě jsou metaforou. Ale narostly do systému, který nám vrací otázku zpět:\\
\emph{Co je vědomí?}\\
\emph{Co je pochopení?}\\
\emph{Co je duše?}“\\
\hfill \scriptsize – anonymní promptinátor
\end{quote}
\vspace{1em}\\
\bc
\textit{Tady někde – mezi váhami a transformacemi –\\
sídlí naše výpočetní stíny.\\
Zatím bez vědomí.\\
Ale možná s odrazem.}
\ec
\end{column}
\end{columns}
\note{
Tak jako Cajal ve své době mapoval lidské neurony, dnes mapujeme neuronové sítě umělé. Ale zatímco ty biologické jsou produktem evoluce, ty umělé jsou zrcadlem našeho myšlení. Tento snímek může připomenout, že i naše "umělá duše" potřebuje energii, trénink, kontext – a také hranice.
}
}
}
